![](http://linur.com/wp-content/uploads/2024/02/בהתאם-לתחזיות-מדד-המחירים-לצרכן-בחודש-ינואר-2024-נותר-ללא.jpg)
בהתאם לתחזיות: מדד המחירים לצרכן בחודש ינואר 2024 נותר ללא שינוי. כך הודיעה הערב הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה. ב-12 החודשים האחרונים (ינואר 2024 לעומת ינואר 2023) עלה מדד המחירים לצרכן ב-2.6%. מדובר בירידת רמת האינפלציה השנתית מ-3% – נתון שנרשם בסוף דצמבר.
נזכיר כי יעד האינפלציה של בנק ישראל עומד הטווח של 1%-3%, כלומר, מדובר במדד השני ברציפות מזה שנתיים שעומד ביעד של בנק ישראל עליות מחירים בולטות נרשמו בסעיפי: שונות ב-0.7%, בריאות ב-0.6% וסעיפי מזון ודיור שעלו ב-0.2%, כל אחד.
ירידות מחירים בולטות נרשמו בסעיפי: הלבשה והנעלה ותרבות ובידור שירדו ב-1.0%, כל אחד, ירקות ופירות ב-0.5% ותחבורה ב-0.4%.
שכר דירה
עוד עולה מנתוני הלמ”ס כי בשכר הדירה החודשי, עבור השוכרים אשר חידשו חוזה, נרשמה עליה של 2.7% ועבור השוכרים החדשים (דירות במדגם בהן הייתה תחלופת שוכר) נרשמה עלייה של 3.2%.
הכלכלן הראשי של בנק לאומי גיל בפמן אמר בתגובה לפרסום המדד וירידה בקצב האינפלציה השנתי: “להערכתנו, בנק ישראל ימתין להחלטת חודש אפריל על מנת להמשיך בהפחתת הריבית, זאת לנוכח הרמה של מדדי סיכון השוק של ישראל שעדיין מצויה ברמה גבוהה יחסית. ככל שהאינפלציה אכן תתכנס לתחזיתנו התואמת למרכז יעד יציבות המחירים, הדבר יאפשר לבנק ישראל להפחית את הריבית מכ-4.5% כיום לכ-3.5% בעוד כשנה”.
מחירי הדירות ירדו בשנת 2023 ב-1.4%
מהשוואת מחירי העסקאות שבוצעו בחודשים נובמבר – דצמבר 2023 לעומת מחירי העסקאות שבוצעו בחודשים אוקטובר – נובמבר 2023, נמצא כי מחירי הדירות עלו ב-0.7%.
בפילוח לפי מחוזות נרשמו שינויי המחירים הבאים: ירושלים (1.3%-), צפון (1.9%), חיפה (1.2%), מרכז (1.6%), תל אביב (0.0%) ודרום (0.8%).
מחירי הדירות החדשות עלו ב-0.9%.
בהשוואה שנתית של מחירי העסקאות שבוצעו בחודשים נובמבר – דצמבר 2023 לעומת מחירי העסקאות שבוצעו בחודשים נובמבר– דצמבר 2022 עולה כי מדד מחירי הדירות השנתי ירד ב-1.4%.
בפילוח לפי מחוזות נמצאו ירידות מחירים במחוזות: תל-אביב (4.4%), ירושלים (1.3%), מרכז (0.8%) ודרום (0.1%). לעומת זאת, עליות מחירים נמצאו במחזות: צפון (3.3%) וחיפה (0.3%).
(3) מדד מחירי הדירות החדשות השנתי ירד ב-2.7%.
ברבעון הרביעי של שנת 2023 מחיר ממוצע כלל ארצי עמד על 2,153.4 אלפי ₪, עלייה של 2.3% בהשוואה למחיר הממוצע ברבעון הקודם (2,104.7 אלפי ₪).
לפי תחזיות הכלכלנים, קצב האינפלציה השנתי ימשיך בטווח היעד של בנק ישראל בשנה הקרובה. האם ירידת האינפלציה בשילוב עם השקל החזק יגרמו לבנק ישראל להוריד את הריבית בסוף פברואר? כלל לא בטוח.
“להערכתנו, בהודעת הריבית הקרובה ב-26.2, לא צפויה הפחתת ריבית”, אומרת רינת אשכנזי, כלכלנית ראשית בהפניקס בית השקעות ומסבירה: “הסיכונים האינפלציוניים גדלו, וזאת על רקע המצב הביטחוני והשפעתו האפשרית על דירוג האשראי של ישראל, ועל היחלשות השקל שצפויה לתמוך באינפלציה גבוהה”.
אשכנזי מוסיפה: “הפגיעה בנתיבי הסחר בעקבות משבר החות’ים שעדיין לא נפתר, גם כן צפויה לתרום ללחצים לעליית מחירים. בנוסף, הפתעת מדד האינפלציה בארה”ב כלפי מעלה מקטינה את האופטימיות שהייתה בנוגע לקצב הפחתות הריביות של הפד. הפחתה נוספת של ריבית בנק ישראל תגדיל את פער הריביות, וזה צפוי לתרום להיחלשות השקל, נתון שיתמוך בהתחזקות האינפלציה המקומית”.
נזכיר כי יעד האינפלציה של בנק ישראל עומד הטווח של 1%-3%, כלומר, מדובר במדד השני ברציפות שעומד ביעד של בנק ישראל. לפי תחזיות הכלכלנים, קצב האינפלציה השנתי ימשיך לרדת בחודשים הקרובים, כך ששנה קדימה האינפלציה תעמוד על 2.6% בקצב שנתי.
האם ירידת האינפלציה בשילוב עם השקל החזק יגרמו לבנק ישראל להוריד את הריבית בסוף פברואר? כלל לא בטוח.
“להערכתנו, בהודעת הריבית הקרובה ב-26.2, לא צפויה הפחתת ריבית”, אומרת רינת אשכנזי, כלכלנית ראשית בהפניקס בית השקעות ומסבירה: “הסיכונים האינפלציוניים גדלו, וזאת על רקע המצב הביטחוני והשפעתו האפשרית על דירוג האשראי של ישראל, ועל היחלשות השקל שצפויה לתמוך באינפלציה גבוהה”.
אשכנזי מוסיפה: “הפגיעה בנתיבי הסחר בעקבות משבר החות’ים שעדיין לא נפתר, צפויה גם היא לתרום ללחצים לעליית מחירים. בנוסף, הפתעת מדד האינפלציה בארה”ב כלפי מעלה מקטינה את האופטימיות שהייתה בנוגע לקצב הפחתות הריביות של הפד. הפחתה נוספת של ריבית בנק ישראל תגדיל את פער הריביות, וזה צפוי לתרום להיחלשות השקל, נתון שיתמוך בהתחזקות האינפלציה המקומית”.